Commons:Science Photo Competition 2022 in Ukraine/Advice
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/%D0%9B%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BF_%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%81%D1%83_%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%85_%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%B9.svg/400px-%D0%9B%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BF_%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%81%D1%83_%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%85_%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%B9.svg.png)
На цій сторінці зібрані поради для учасників та учасниць Конкурсу наукових зображень, які допоможуть підвищити шанс на високу оцінку вашого зображення у конкурсі.
Мета конкурсу та оцінювання зображень
[edit]Мета Конкурсу наукових зображень — зібрати фотографії та нефотографічні зображення, що документують світ науки: зображення, що показують об'єкти та ефекти досліджень, вчених під час роботи чи їхнє дослідницьке обладнання. Зображення, подані на конкурс, оцінюються експертним журі, куди входять науковці у різних галузях, і за результатами цього оцінювання визначаються переможці у кожній категорії.
- Загальні критерії оцінювання
- науковість (тобто відповідність тематиці конкурсу, наукова цінність);
- якість підпису українською та англійською мовами;
- корисність зображення для Вікіпедії та Вікісховища;
- естетичність (технічна якість, чіткість, витримана композиція тощо).
За кожним критерієм зображення може отримати від 0 до 20 балів; відтак максимальна оцінка для індивідуального зображення — 80 балів. Переможці визначаються на засіданні журі, де враховуються бали зображень та загальна відповідність претендентів усім критеріям.
Усі подані зображення дефолтно мають відповідати загальним правилам Вікісховища, зокрема бути власною роботою завантажувача. За невідповідність базовим правилам подана робота дискваліфіковується.
Поради від журі минулих років
[edit]Пам'ятайте, що науковість — це найголовніший критерій
[edit]Науковість — це найголовніший критерій, який вирізняє конкурсні зображення. Тому зображення мусить зображати якийсь предмет/об’єкт, що має стосунок до наукового знання, або відображати якийсь науковий процес чи явище.
- Приклади
Як варто робити | Як НЕ варто робити |
![]() Зображення має чітку наукову цінність |
![]() Вид рослини визначений правильно, але ознак власне рослини майже не видно |
- Додаткова порада
Не подавайте на конкурс десяток(-ки) фото, що зображають один і той же предмет/рослину/тварину/об’єкт тощо. Продумайте своє рішення — виберіть те фото, яке, на вашу думку, якнайкраще відповідатиме заявленій меті.
Дуже важливим є хороший підпис
[edit]Фото має мати хороший підпис — як українською мовою, так і англійською мовою.
- Приклад — як варто робити
- Приклади — як НЕ варто робити
- Додаткові поради
- Якщо ви завантажуєте кілька фотографій, не пишіть один і той підпис для всієї групи. Постарайтеся виділити головне у кожному фото і опишіть його.
- Зверніть увагу, що в інтерфейсі Вікісховища окремо виділені caption (короткий підпис, що зображено на фото) і description (детальніший опис). Заповнити варто обидва поля, але детальний підпис фото згідно з вимогами конкурсу варто додавати до другого.
Чітко формулюйте назву файлу у Вікісховищі
[edit]Назва файлу мусить бути чітко сформульована та відповідати сутності зображення. Вона має бути лаконічною, але чітко описувати зображення; бажано вказувати її англійською мовою.
- Приклади — як варто і не варто робити
- Додаткова порада
Якщо ви завантажили фото із невдалою назвою, це можна виправити — подайте запит на перейменування. На сторінці зображення у меню зверху поруч із кнопками «Редагувати» і «Переглянути історію» натисніть на кнопку «Більше» => «Перейменувати». Детальніше про перейменування файлів читайте на цій сторінці.
Не піддавайте зображення надто сильній обробці у графічних редакторах
[edit]Не варто суттєво «прикрашати» світлини у Photoshop чи іншому графічному редакторі, за винятком моментів, коли ці зміни суттєво сприяють розумінню змісту, або якщо вони об'єктивно обумовлені (наприклад коли чорно-білі зображення, зроблені на скануючому електронному мікроскопі, штучно підфарбовують під природний колір об'єкта). Однак у цьому разі факт обробки у графічному редакторі повинен бути пояснений в описі.
Якщо надписи на зображеннях є необхідними, то їх варто робити англійською або українською мовою, і так, щоб їх було зручно читати незалежно від фону, та щоб вони не заважали бачити об’єкт фотографування.
- Приклади — як варто і не варто робити
Поради для зображень у категорії «Живі організми»
[edit]Правильно визначайте рослини, тварини й інші організми
[edit]Рослини, тварини і інші організми на фотографіях мають бути правильно визначені. Якщо автор не впевнений у правильності визначення, або не є фахівцем у цьому питанні — варто скористатися допомогою фахівців (наприклад, групи у Фейсбуці: Гриби України, Рослинний світ України, Птахи України, Тварини України, UkrBIN: Національна мережа інформації з біорізноманіття; сайти: iNaturalist, UkrBIN).
Для фотографій рослин, тварин і інших біологічних об’єктів варто вказати латинську назву згідно правил систематики.
- Приклади — як варто і не варто робити
- Хороший приклад: гриб ідентифіковано правильно
- Неправильна ідентифікація: на фото — листок пеларгонії (Pelargonium), а не гінкго (Ginkgo biloba)
- Неправильна ідентифікація: на фото — муха роду Саркофага (Sarcophaga), а не Вольфартова муха (Wohlfahrtia magnifica)
Правильно називайте об’єкт у описі
[edit]Потрібно правильно називати об’єкт. Якщо на світлині зображена лише окрема частина об’єкта, то так і треба писати, а не вказувати у назві та описі весь об’єкт.
- Приклади — як НЕ варто робити
Надавайте географічні координати де це можливо й доречно
[edit]Цінність фотографій диких тварин і дикорослих рослин буде вищою, якщо надано географічні координати або іншим чином вказане місце, де було сфотографовано об’єкт. Певну цінність мають і координати культивованих організмів.
- Приклади — як варто і не варто робити
- Хороший приклад: вказане місце зйомки
- Невдалий приклад: місце зйомки не вказане
- Невдалий приклад: географічні координати указані, але вони не коректні (точка посередині Перської затоки)
- Додаткова порада
Для видів з Червоної книги України місце зйомки вказують більш широко (наприклад, «околиці села Рогань» або «заплава річки Уди поблизу міста Харків»), щоб не піддавати їх додатковим ризикам.
Поради для зображень у категорії «Мікроскопія»
[edit]Головний об’єкт зображення має бути у фокусі
[edit]Головний об’єкт зображення має бути у фокусі. Основні проблеми з цим параметром виникають в світловій мікроскопії.
- Приклад
Як варто робити | Як НЕ варто робити |
![]() |
![]() |
- Додаткові поради
Часто через ліміти самого мікроскопу не вдається оптимально підібрати правильну фокусну відстань і це суттєво знижує якість, відповідно, і фінальну оцінку. Також на чистих скельцях легше фокусуватися.
На зображення об'єктів мікроскопії (та археології) додавайте шкалу розміру
[edit]Важливим критерієм для переможного зображення є наявність шкали розміру.
В окремих випадках може зазначатися збільшення в підписі до рисунку, що не є наочним, але припустимим для визначення розмірів об’єкту.
- Приклади — як варто і не варто робити
Зображення | Пояснення |
---|---|
![]() |
Хороший приклад: шкала розміру вказана знизу зліва (перейдіть на сторінку зображення, щоб побачити детальніше) |
![]() |
Хороший приклад: шкала розміру вказана |
![]() |
Невдалий приклад: шкала розміру не вказана |
Указуйте потрібні технічні деталі в описі
[edit]Для опису зображень мікроскопії варто вказувати тип мікроскопу, об’єктив, наявність імерсії — тобто ті параметри, які дозволять зрозуміти як формувалося зображення.
- Приклади — як варто і не варто робити